На думку експертів, ухвалення закону призведе до подальшого утиску прав населення на свободу інформації та участь у суспільному і політичному житті.
В Туреччині схвалили закон про посилення контролю за соцмережамиФото: picture-alliance/dpa/F.-P. Tschauner
Реклама
Парламент Туреччини в середу, 29 липня, підтримав законопроєкт, який посилює вимоги до діяльності в країні соціальних мереж та інформаційних сайтів.
Закон зобов'язує компанії, що володіють соціальними мережами, призначати свого представника в самій Туреччині, який нестиме відповідальність за контент. За порушення цього положення передбачені штрафи й обмеження доступу до соціальної мережі на території країни. Також закон вимагає, щоб компанії зберігали всі особисті дані турецьких користувачів на території самої Туреччини, повідомляє агенція Reuters.
Також документ встановлює надзвичайно короткий термін, протягом якого необхідно видалити певний контент або запис. За невиконання вимоги в належний час онлайн-компаніям загрожують штрафи, блокування реклами і скорочення пропускної здатності інтернету до 90 відсотків, що фактично призведе до блокування доступу.
Розгляд законопроєкту, вперше запропонованого в квітні цього року, був прискорений після заклику президента Туреччини Реджепа Таїпа Ердогана 1 липня розібратися з "платформами, які не підходять нашій країні".
"Їх треба заборонити, взяти під контроль", - заявив тоді Ердоган. Як повідомляла Al-Jazeera, приводом до обурення Ердогана став інцидент із його донькою Есрою та зятем Бератом Албайраками, який є міністром фінансів Туреччини. У Twitter пара оголосила про народження четвертої дитини, після чого в коментарях дописувачі в грубій формі цікавилися її батьківством.
ООН: Ці норми порушують права людини
Представниця Управління верховного комісара ООН з прав людини Ліз Тросселл на брифінгу в Женеві 28 липня завила, що в ООН стурбовані нормами, спрямованими на посилення контролю над соціальними мережами.
"Незалежна преса в Туреччині і так перебуває під загрозою, - сказала вона. - Пандемія COVID-19 ще більше погіршила ситуацію. Згідно з даними міністерства внутрішніх справ, у травні поточного року щонайменше 510 осіб перебували у в'язниці за звинуваченнями у публікації "безпідставних" і "провокаційних" постів у соціальних ЗМІ".
За словами представниці ООН, блокування вебсайтів і обмеження доступу до них порушують право на свободу висловлювань, а вимога зберігати всі особисті дані турецьких користувачів на території самої Туреччини позбавляють права зберігати анонімність.
Як Туреччина перетворюється на республіку імені Ердогана
У Туреччині 16 квітня відбувся референдум, на якому більшість громадян висловилася за внесення поправок до конституції, які забезпечують президента країни надзвичайно широкими повноваженнями.
Фото: Reuters/Y. Herman
Вся влада президенту
Референдум щодо внесення 18-ти поправок у конституцію Туреччини відбувся 16 квітня. Зміни, які підтримав понад 51 відсоток виборців, передбачають перехід від парламентської форми правління до президентської. Посаду прем'єр-міністра ліквідують, глава держави зможе призначати і звільняти міністрів, керувати за допомогою указів і контролювати судову систему. Критики побоюються диктатури Ердогана.
Фото: Reuters/Y. Herman
Протести опозиції
В турецькому парламенті поправки підтримали депутати лише двох фракцій: крім власної партії Ердогана, ще Партія націоналістичного руху. Але їхніх голосів вистачило для схвалення законопроекту. Найбільша опозиційна Народно-республіканська партія і прокурдська Демократична партія народів кілька разів влаштовували акції проти конституційної реформи. Ці заходи розганяла поліція.
Фото: Getty Images/AFP/A. Altan
В умовах надзвичайного стану
У Туреччині все ще діє режим надзвичайного стану, запроваджений у липні 2016 року після невдалої спроби путчу. Це означає, що у країні все ще діє заборона на проведення несанкціонованих мітингів. Опозиція вказує на порушення під час референдуму й на те, що голосування в таких умовах не відображає волю народу.
Фото: Reuters/H. Aldemir
Агітатори в Німеччині
У березні міністри з Туреччини поїхали до ФРН, щоби переконати представників місцевої турецької діаспори проголосувати за поправки до конституції. У трьох німецьких містах їм з різних причин заборонили виступати з агітацією. Ердоган звинуватив Німеччину у використані "нацистських методів". Можливо, це вплинуло і на результат: дві третини турків ФРН висловилися на підтримку реформи.
Фото: Reuters/W. Rattay
Дипломатичний скандал
Нідерланди виступили категорично проти агітаційних виступів турецьких міністрів на своїй території. Одного урядовця з Анкари не пустили до країни, його колегу - відправили з Роттердама у супроводі поліції. Зрештою, Туреччина назвала владу Нідерландів "фашистами", відмовила у в'їзді послу Нідерландів і призупинила дипломатичні контакти. Гаага вимагає вибачень і погрожує заходами у відповідь.
Фото: picture alliance/dpa/M.Beekman
Відносини Анкари та Брюсселя під питанням
Результати референдум та дії влади проти інакодумців країни ставлять багато знаків запитання в тому, що стосується майбутнього Туреччини як країни-кандидатки на вступ до ЄС. Багато хто у Брюсселі вимагає припинення перемовин із Анкарою. У Берліні такий крок сьогодні називають неправильним.
Фото: Getty Images/F. Vogel
Що означає "за" турків
Підтримка громадянами конституційної реформи на референдумі дає "зелене світло" перехідному періоду, який триватиме до 2019 року - допоки зміни набудуть чинності. У 2019 році в Туреччині відбудуться місцеві, президентські та парламентські вибори. Ними буде започатковано нову форму правління.